Igaunija paredz 6 miljonu eiro atbalstu mazemisiju transportlīdzekļiem
Igaunijas Finanšu ministrijas publiskotajā dokumentā ir iekļauta informācija, kas paredz, ka šogad tiks veltīti 6 miljoni eiro mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanai.
![e-mobi 2. kārtas ātrās uzlādes stacija Circontrol Rapid 50](https://uzladets.lv/wp-content/uploads/2020/11/124799678_795064567948757_2878673190315568051_n.jpg)
e-mobi 2. kārtas ātrās uzlādes stacija Circontrol Rapid 50
Igaunijas Finanšu ministrijas publiskotajā dokumentā ir iekļauta informācija, kas paredz, ka šogad tiks veltīti 6 miljoni eiro mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanai.
Igaunijas Finanšu ministrijas publiskotajā dokumentā par to, kā izlietot ES atveseļešanās un noturības mehānisma finansējumu, ir paredzēts veltīt 29.4 miljonus eiro klimata mērķu sasniegšanai. No tiem 6 miljoni tiks veltīti mazemisiju transportlīdzekļiem.
Šajā dokumentā nav aprakstīts, ar ko tiek domātas mazemisiju automašīnas, bet var pieņemt, ka tiks lietots starptautiski lietotā definīcija, kas nosaka, ka CO2 izmeši ir mazāk kā 50 g/km. Tas nozīmē, ka pašuzlādes nelādējamie hibrīdi un dabasgāzes automašīnas neskaitītos. Tāpat nav minēts, ka domāti ir tieši vieglie pasažieru transportlīdzekļi. Ļoti iespējams, ka domāti ir publiskie pasažieru transportlīdzekļi kā autobusi.
Ja mūsu ziemeļu kaimiņi izlemtu par labu vieglo pasažieru automašīnu subsīdijai, tad varētu domāt, ka atbalsts pietiktu 1’200 mašīnām. Tas, protams, pieņemot atbalsta apmēru, kāds bija iepriekšējā gadā (5’000 €) un kuru izķēra pirmajās stundās.
Jāsaka gan, ka arī Latvijai ir līdzīgas ieceres, bet par tām jau no sākuma bija skaidrs, ka tās būs pašvaldībām, kas visdrīzāk līdzekļus izmantos, lai atsvaidzinātu autobusu parku. Tas, protams, ir apsveicami, bet mūsu politiķiem ir tendence pateikt kaut ko, lai tikai tās personas, kas klausās, liktu tos mierā.
Ja rakstā pamanīji kļūdu, padod mums par to ziņu, iezīmējot ačgārno tekstu un nospiežot Ctrl+Enter. Paldies!
Ieskatījos 2019.gada datus par elektrības vidējo CO2 pēdu:
EU 28 (2019)=275gCO2/kWh)
LV (2019)=117gCO2/kWh
EE (2019)=891gCO2/kWh (citā avotā EE=660gCO2/kWh)
https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/overview-of-the-electricity-production-3/assessment
Iekšdedzes auto Latvijā CO2 izmeši ir apmēram 120gCO2/km. Latvijā saražotai elektrībai CO2 izmeši ir vidēji 117gCO2/kWh (2019). Ja parasts vieglais elektroautomobilis ar vienu kWh nobrauc 5 km, tātad EV tie ir 117/5=23gCO2/km, jeb 5 reizes mazāki nekā iekšdedzes.
https://static.elektrum.lv/files/Leonardo_EnergyEfficiency_Seminars_Event/726/Elektrum1.pdf
iguāņiem vajadzētu atturēties no elektroauto subsīdijām pirms nav sasnieguši tīrību elektroenerģijas ražošanā,
Tad jau labi, ka tas tiek darīts.
Latvijā >55% patērētās elektrības ir bez izmešiem. Var gribēt un darīt vairāk, bet bažām nepirkt elektroautomobili nav nekāda pamata. Un ir vēl virkne apsvērumu, kāpēc tos Latvijā vadzētu vairāk.
raksts ir par igauniju, kurā 90% elekrības ražo svilinot degakmeni. Tas ir vēl neefektīvāk un netītrāk, par akmeņoglēm. Vidēji statistikais Urmass izdala 12.6T CO2 gadā (Jānis tiki 3.6). Iguānijā uzlādēts elektroauto ir netīrāks par nojātu dīzeli. šīs 6M subsīdijas situāciju tikai pasliktinās.
Ir jāsaprot, ka elektrības ieguve mainās un ir daudzkārt tīrāka par transporta enerģētiku. Elektriskā piedziņa, darbināta arī ar “netīro” elektrību padara enerģētiku un vidi tīrāku, to katrs var pārbaudīt ar aprēķiniem. Latvijā katra EV primāro energoresursu pēda no elektrības vidēji ir vismaz 6 reizes mazāka par iekšdedzes. Nu Igaunijā būs vairāk. Faktiski netīrā elektrība ir feiks, lai bremzētu progresu vides jomā, jo elektrifikācija tuvākajā nākotnē ir praktiski vienīgais reālais risinājums.
Par Igaunijas elektrību lietas strauji uzlabojas, piemēram, https://www.google.com/url?sa=t&source=web&rct=j&url=https://news.err.ee/1130065/statistics-electricity-generation-becoming-more-environmentally-friendly&ved=2ahUKEwjT88n1g8PuAhVK-yoKHec9C9UQFjAAegQIAxAC&usg=AOvVaw0obBqbgtitIZTJyW5DLkVy&cshid=1611988199855
padalies ar saviem paša veiktajiem aprēķiniem. kādu lieterības koefcientu tu izmantoji tajā sadaļā, kur elektrību iegūst kurinot igaunijas TEC ar akmeņiem, kuri satur apmēram 40% organisko savienojumu. cik liels CO2 uz kilovatstundu tev sanāca?